home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9311
/
NEXTSTEP.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1995-04-15
|
15KB
|
258 lines
@VNextstep for Intel Processors 3.1@N
@VKi a fekete dobozból!@N
A kényelmes kezelési felületû, nagyteljesítményû operációs
rendszert ezentúl nemcsak a drága munkaállomások
tulajdonosai használhatják.
A Nextstep operációs rendszer Intel-változatával az
excentrikus Steve Jobs belépett a tömegtermelés világába.
Jobs, aki azelôtt az Apple munkatársa volt, így szeretné
megmenteni a Next cégnek legalább a szoftverrészlegét.
Tavasszal hagytak fel jellegzetes kocka alakú, fekete
számítógépeik gyártásával.
A Nextstephez legalább egy 486-os kell, sok memóriával és
nagy merevlemezzel (lásd a keretes szövegrészt). Cserébe
átszakítja azokat a korlátokat, amiket a DOS állít a
nagyteljesítményû processzorok elé. A multitasking és a
hálózati alkalmasság éppúgy hozzátartozik, mint a 32 bites,
virtuális memóriakezelés -- nincs többé a bosszantó 640
Kbyte-os határ. A Nextstep azt a képességét, hogy
látszólag több dolgot tud egyszerre végezni, a Mach nevû
Unix-magtól (kernel) örökölte. Ezért az operációs rendszer
-- ha a programozó kihasználja az úgynevezett
multithreading-koncepciót -- nemcsak a különbözô programok
között képes váltani, hanem egyetlen programon belül a
különbözô feladatok között is, például folytathatjuk a
rajzolást a CAD programunkkal, miközben elkészülnek a
konstrukció újabb metszetei.
A Nextstep sokat dicsért kezelési felülete száz százalékos
WYSIWYG-et (What You See Is What You Get -- azt kapod, amit
látsz) nyújt. Ugyanis a nyomtató is azokat a parancsokat
kapja, amelyek a képernyôn lévô ábrát készítik: a
Postscript szabvány érvényesül a képernyôn és a nyomtatón
is. Vége a vakrepülésnek: akár a teljes ablakról, akár
csak az ablak tartalmáról van szó, az operációs rendszer
azonnal követi a változásokat, és az átmeneti helyzetekben
is folyamatosan kijelzi az ablakokat tartalmukkal együtt.
Ezáltal a gyerekjáték a pontos pozicionálás.
Unixszal való rokonsága már sejteti, hogy a Nextstep minden
olyan lehetôséggel rendelkezik, ami a hálózatok
kiépítéséhez szükséges. Az összes Nextstep-gép lehet
server- és clientgép, sôt rá lehet kapcsolódni velük a
Novell hálózatokra is.
@VKifinomult drag and drop@N
Hála az objektumorientált programozásnak, a felhasználók
számára jelentôsen leegyszerûsödik a programok közötti
adatcsere. Mindegy, hogy teljes képekkel,
szövegrészletekkel vagy attribútumokkal, például színekkel
dolgozunk: egyik sem áll ellen, ha az egérrel átvisszük az
egyik alkalmazásból a másikba. Néha varázslatnak tûnik,
hogy mindez ilyen jól megy, azonban az objektumokat ésszerû
összjátékra programozták.
Az objektumorientált programozásban lévô átörökítésnek
többek között az is közvetlen következménye, hogy az
operációs rendszer képességei minden program számára
elérhetôk. Például ha Kis Pista elsô programját tákolja
össze, amely valamit kinyomtat, azt egyidejûleg el is
lehetne küldeni faxon. A Nextstepen ugyanis amit elküldünk
a nyomtatónak, éppen olyan könnyen továbbítható faxmodemen.
A faxok fogadása ugyanannyira magától értetôdô, mint a
multimédiát használó elektronikus posta, amely a szövegeken
kívül képeket, hangokat és zörejeket is képes átvinni egyik
számítógéprôl a másikra.
A Next azt reméli, hogy a legnagyobb kereslet a DTP és a
multimédia területén használt Intel-változatok iránt lesz.
ùgymond Power-Macintoshként lehet eladni a
Nextstep-gépeket. Sok fog múlni azon, hogy a fejlesztôk
mennyire lesznek készségesek a szoftverkészítésben.
@VÉpítôszekrény programokhoz@N
Éppen a fejlesztôi környezet csábít egy sor kifinomult
eszközzel, amelyek megkönnyítik a fejlesztôk munkáját a
Nextstephez írt programok elkészítésében. Példa erre az
Interface Builder, amivel a kívánt felületet az
építôszekrényhez hasonlóan lehet összeállítani. Hasonló
eszközök vannak az adatbáziskezelôk és más programok
elkészítésére. A fejlesztôi készlet része még a Project
Builder és az Objective C compiler.
A Next hívei igencsak örülhetnek Steve Jobs egyik zseniális
húzásának: tudniillik már léteznek olyan programok, amelyek
változtatás nélkül két teljesen különbözô
számítógép-családon futtathatók. Az ilyen programoknál
tehát már nem külön beszerezni a Motorola- és az
Intel-változatot, ha a programot mindkét platformon
használni akarjuk. Ehelyett az operációs rendszer dolga az,
hogy a processzort számára emészthetô parancsokkal töltse
meg. Az ilyen úgynevezett ""fat binary" (kövér bináris)
programok mérete szerencsére nem duplázódik meg, mivel a
mindkét processzor számára felhasználható programrészek
aránya általában 90% körüli.
Az egészséges Nextstep-világ önmagában azonban nem elégíti
ki a DOS-ból vagy a Windowsból átjövôket. Ismert programok
után kutatva az operációs rendszer béta verziójához eddig
csak a Wordperfectet készítették el. A Lotus
táblázatkezelôje, az Improv, amit eredetileg Next-gépekhez
fejlesztettek, nem készült el, mivel a fejlesztési
részlegnek állítólag még a nagyobb nyereséget hozó
Windows-verzión kellett bütykölnie. De függetlenül attól,
hogy mi lesz a kimenetele a szoftvergyártókkal folytatott,
tárgyalásoknak, megcsillant egy halvány reménysugár: a
Next-gépekhez hasonlóan a Nextstep alatt futó Intel-gépeken
is kapható lesz az Insignia Solutions cég SoftPC nevû
emulátora DOS- és Windows-programok számára. A SoftPC
számára az Intel processzorú gépek jókora elônyt nyújtanak
a Next gépekhez képest: nem kell egy másik
processzortípust is imitálnia, így a gyártó mindössze
10%-os sebességcsökkenésre számít a programok közvetlen DOS
vagy Windows alatti futásához képest.
Összehasonlítva egy 32 Mbyte memóriájú NextStationt és két,
486DX2/66-os Intel-processzorú gépet, megállapítható, hogy
a különféle benchmarkoknál és a vizsgált alapmûveleteknél
az Intel processzorú gépeken többnyire valamivel gyorsabb
is a Nextstep, mint eredeti környezetében, a
NextStationökön. Nem annyira a teljesítmény, mint inkább a
képalkotás az, ami gondot okozhat az Intel-gépeken futó
Nextstepnek. Még egy olyan gépnél is, amely például
szövegkeresésben egyenrangúnak bizonyult a NextStationnel,
az elcsúsztatásnál érezhetôen döcögtek az ablakok.
Az Intel-világ Windows-orientáltsága itt jól észrevehetô.
Hiszen még az úgynevezett intelligens grafikus kártyák sem
képesek meggyorsítani a Postscript formátum megjelenítését,
mivel arra tervezték ôket, hogy megemésszék a Windows által
odavetett törmeléket. A Nextstep alatt ezzel szemben döntô
az adatátvitel, ezért elônyben vannak a helyisínes (local
bus) gépek.
Az elektronikus postának valószínûleg sikere lesz, ha a
Nextstepet szárnyai a RISC-világba röpítik. A kezdeti lépés
megtörtént, a Hewlett-Packard jóváhagyta, hogy 1994
közepétôl munkaállomásain üzembe helyezi az operációs
rendszert. A potenciális vevôk a pénzvilágból és
devizakereskedelembôl várhatók.
@VNextstep--Windows NT párbaj?@N
Az alkalmazások szintjén az objektumorientáltság többnyire
azzal jár, hogy a programok valamivel lomhábbak és sokkal
terjedelmesebbek lesznek. Az operációs rendszer szintjén
-- ahol a hosszabb fejlesztési idô lehetôvé teszi a
programkód és az adatszerkezetek tökéletes kicsiszolását --
kevésbé érezhetôk az objektumorientáltság árnyoldalai. A
Nextstepnek mind objektumorientáltsága, mind hardverigénye
alapján legvalószínûbb ellenfele a Windows NT lesz.
Mindkét operációs rendszer 32 bites, többfelhasználós
(multiuser) és többfeladatos (multitasking) mûködésû.
Mindkettô ki tudja használni a többprocesszoros gépek
lehetôségeit, a programok szétosztásával (multiprocessor
multitasking). Saját Unix-filerendszerén kívül a Nextstep
a DOS (FAT) és a Macintosh file-rendszerét is támogatja.
Az NT a FAT-on és saját, NTFS nevû file-rendszerén kívül a
HPFS-t támogatja még.
A Windows NT nagyrészt objektumorientált, s lehet hozzá
használni objektumorientált programfejlesztôi eszközöket,
de utóbbiak elkülönülnek az operációs rendszertôl, a
hagyományos mintát követve. A Nextstep teljesen
objektumorientált, s a hozzá használható programfejlesztôi
eszközök ezt tökéletesen ki is használják. Részben ennek
köszönhetô, hogy sokkal könnyebb alkalmazásokat készíteni
alá.
A Nextstephez azonban csak viszonylag kevés program készült
eddig -- igaz, ez gyorsan megváltozhat. A Windows NT alatt
-- az ígéretek szerint -- sokezer meglévô 16 és 32 bites
Windows alkalmazás lesz probléma nélkül futtatható.
A Nextstep grafikus kezelési felülete (GUI) átgondoltabb,
kicsiszoltabb a Windowsénál. Mindkét operációs rendszernek
van karakteres alapú kezelési felülete is: az NT-nél a DOS
és az OS/2 Presentation Manager, a Nextstepnél a Unix.
Összességében úgy tûnik, hogy az átállás a fekete kockákról
az Intel-gépekre a Postscriptet támogató hardver hiánya
miatt némi kényelemcsökkenéssel jár, amit -- géptôl függôen
-- ellensúlyozhat az Intel-PC teljesítménytöbblete. Ezzel
szemben azok a DOS-ba vagy Windowsba belefáradt
PC-felhasználók, akiknek elég nagy teljesítményû a
hardvere, a Nextstep révén az operációs rendszerek egy új
generációjával ismerkedhetnek meg. A Motorola
processzorokon töltött elôéletének köszönhetôen a Nextstep
címkéje már a megnyugtató 3-as verziószámot viseli, míg a
lehetséges konkurensekbôl, például a Microsoft Cairójából
vagy az IBM--Apple-kooperációban készülô Taligentbôl
egyelôre még semmi sem látható -- a most induló NT-t
kivéve.
@KBérces László -- Karlhorst Klotz@N
@VMi kell a Nextstephez?@N
Már lehet kapni olyan Intel-gépeket, amelyekbe gyárilag
telepítették a Nextstepet. Néhány cég -- Németországban
például a Cube, a d'Art és a Siemens-Nixdorf, az USA-ban a
Data General, a Dell, az Epson America, a Hewlett-Packard
és a NEC --, olyan gépeket árul, amelyekben már
telepítették a Nextstepet. Más PC-ket a Next cég
Nextstep-bizonyítvánnyal látott el -- a szakkereskedôk
ezeken általában külön kérésre telepítik a Nextstepet. A
Nextnek van egy listája azokról a PC-krôl is, amelyek ugyan
a teszt során problémamentesen mûködtek, de amelyekért a
Next nem vállal garanciát. Sok hardvernél az a veszély is
fennáll, hogy egyes részeihez még nincs kifejlesztve
meghajtóprogram. (Egyelôre csak maroknyi PC-s SCSI-vezérlô
és videokártya használható a Nextstephez.)
Aki saját 486-osát (ez a Nextstep minimális igénye), netán
Pentium-alapú PC-jét alkalmassá akarja tenni a Nextstep
fogadására, annak a következô feltételeket kell figyelembe
vennie.
A telepítéshez SCSI CD-ROM meghajtóra van szükség. A
legelterjedtebb VGA és SVGA grafikus kártyákkal csak
szürkeárnyalatú megjelenítésre hajlandó a Nextstep. Aki
fontosnak tartja a 16 bites színes megjelenítést, annak
speciális kártyát kell beszereznie. További költség, ha --
az elért felbontástól függôen -- egy nagyobb monitort
(például egy 17 colosat) kell a géphez csatlakoztatni.
Legalább 12 Mbyte memóriát ajánlanak a szürkeárnyalatú
megjelenítéshez, és 24 Mbyte-ot a színes megjelenítéshez.
Ez többnyire azt jelenti, hogy az 1 Mbyte-os SIMM modulokat
4 Mbyte-osakkal kell helyettesíteni. Sok régebbi ISA-buszú
gép ráadásul legfeljebb 16 Mbyte memóriát képes megcímezni.
A merevlemezen legalább 120 Mbyte hely kell a Nextstep
minimálverziójához, a teljes környezethez pedig legalább
300 Mbyte. A Nextstepnek saját partíció kell a vinyón, így
a DOS is használható mellette. A gép indulásakor
választható ki, hogy melyik operációs rendszer induljon. A
DOS-partícióknak legalább 32 Mbyte-osnak kell lenniük, hogy
a Nextstepbôl elérhetôk legyenek.
A Nextstep 1600 márkába (795 dollárba) kerül a
felhasználóknak, és további 3500 márkába (1995 dollárba) a
fejlesztôknek. Kapható a Next cégnél (Németország: 85737
Ismaning; USA: 900 Chesapeake Dr. Redwood City, CA 94063).
Németországban az oktatási intézményeknek a teljes csomag
500 márkába kerül.